מילים: ואסילי איוונוביץ' לבדב-קומאץ'
תרגום: יוסף כהן-צדק, עמנואל כץ לחן: איסאק אוסיפוביץ' דונאייבסקי (טקסטים נוספים בלחן זה) כתיבה (בשפת המקור): 1936 הלחנה: 1936
|
![]() שולמית לבני 
מקור: תקליטון מס' 827 בחברת "הד ארצי"
השיר תורגם במיוחד עבור המבצעת בתחילת מלחמת העולם ה-2 (ר' "סיפור השיר" להלן) הביצוע של לְבָנִי שונה מעט המילים המוצגות כאן. |
אורי זוהר  ביצוע:
חבורת שהם  ביצוע:
איזי הוד  ביצוע:
ניקולאי צ'רקאסוב 
הביצוע בשפת המקור (רוסית)
מתוך הסרט "ילדי קפיטן גראנט"
השיר העברי הוא תרגום נאמן למקור של השיר הסובייטי Капитан ("קפיטן").
התרגום נכתב בסיוע יוסף כהן-צדק, בן משפחתו של עמנואל כ"ץ (תודה ליהודה בלכר על המידע).
מרחיב אלי סט:
השיר המקורי הוא מסרט ההרפתקאות "ילדי רב החובל גראנט" (1936) של הבמאי ולאדימיר ויינשטוק, שהוסרט על פי ספרו של הסופר הצרפתי ז'ול וורן. זה סיפורה של משלחת היוצאת על אוניית מפרש לחפש ולהציל את רב החובל גראנט שספינתו נטרפה. על היעלמו נודע ממכתב בבקבוק שנמצא בבטנו של כריש בסקוטלנד, והרמז הממשי היחיד שהיה במכתב הוא שהספינה נטרפה בקו הרוחב 37, בחצי הדרומי של כדור הארץ.
למשלחת מצטרפים גם בנו ובתו של רב החובל גראנט. הרפתקאות רבות עוברות עליהם במסעם לחצי הכדור הדרומי: הם פוגשים אינדיאנים טובים בפטאגוניה שבארגנטינה, פושעים באוסטרליה, ובסוף - כשהם בדרכם לניו-זילנד - מאמציהם נושאים פרי והם מוצאים את גראנט בסירה בלב ים. את תפקיד הגיאוגרף שמשתתף במסע משחק ניקולאי צ'רקאסוב (1903-1966), שחקן תיאטרון מפורסם ששיחק גם בסרטים של אייזנשטיין. הוא ששר בסרט את השיר "קפיטן".
ביצועים נוספים:
עוד לאותו לחן:
- "דגיגון".
- במחנות העולים הותאמה ללחן הפרודיה "שיר לדמות החינוך המיני" (אתחלא: חוגיסטן היה אחד; אתחלתת פזמון: אהבה, אהבה היא חיינו).
קראו על השיר גם ב"עונ"ש", הבלוג של פרופ' דוד אסף
כל מידע נוסף אודות השיר, כולל הערות, סיפורים, צילומים – יתקבל בברכה לכתובת contact@zemereshet.co.il.
חוברת השיר ובה תווי השיר הסובייטי
![לחצו להגדלה](../UserFiles/Image/notes/kapitan1.jpg?8072.646)
![לחצו להגדלה](../UserFiles/Image/notes/kapitan2.jpg?8072.646)
![לחצו להגדלה](../UserFiles/Image/notes/kapitan3.jpg?8072.646)
![לחצו להגדלה](../UserFiles/Image/notes/kapitan4.jpg?8072.646)
![לחצו להגדלה](../UserFiles/Image/notes/kapitan5.jpg?8072.646)
מכתבו של יוסף כהן-צדק לאורי יעקובוביץ' מתאריך 3.1.1986 מבליט מספר נקודות מעניינות:
- השיר תורגם עבור הזמרת שולמית לְבָנִי ועל פי בקשתה;
- הוא תורגם בתחילת מלחמת העולם השנייה;
- חלקו של עמנואל כ"ץ בתרגום היה העיקרי וגדול מחלקו של דודו, יוסף כהן-צדק;
- ב-"1000 זמר ועוד זמר", חלק ג', עמ' 250, התרגום מיוחס בטעות לשלונסקי;
- השורה האחרונה של הפזמון המקורי הייתה: "סער ים לסער לב-עז ייכנע" והיא שונתה לאחר מכן ל"סער לב לסער ים לא ייכנע".
![לחצו להגדלה](../UserFiles/Image/miscellaneous/kapitan_letter.jpg?8072.646)
תודה לאורי יעקובוביץ'